Чи виживе е-декларування?
22 грудня Конституційний Суд розглядатиме відповідність цього Закону Конституції![](/sites/default/files/main/articles/20122016/kan_0818.jpg)
22 грудня 2016 року має відбутися знаменна подія. Конституційний Суд (КС) цього дня розглядатиме відповідність е-декларування Конституції України. З проханням визнати неконституційними певні положення Закону про е-декларування до КС звернулися ще рік тому — у грудні 2015-го — 48 нардепів, здебільшого соратники екс-президента Віктора Януковича. Ці депутати просять визнати неконституційними (інакше кажучи, скасувати) обов’язки декларувати майно членів родини декларанта, належні йому об’єкти незавершеного будівництва, цінне рухоме майно, готівкові кошти, фінансові зобов’язання, відомості про суттєві зміни в майновому стані та відомості про об’єкти декларування, які належать третім особам, але якими користуються декларант або члени його родини. Тобто декларувати урядовці, депутати й інші високопосадовці повинні будуть тільки власні квартири та будинки, фірми у своїй власності й наявні кошти на банківських рахунках.
Крім того, парламентарії просять заборонити Національному агентству з питань запобігання корупції користуватися реєстрами та інформаційними базами для перевірки декларацій, визначати точність оцінки задекларованих активів за повної перевірки декларацій, проводити моніторинг способу життя за заявами громадян на основі ЗМІ та інших джерел інформації. А ще (як мед, так і ложкою) серед вимог депутатів — фактичне закриття вільного доступу до Єдиного державного реєстру декларацій і скасування будь-якої кримінальної відповідальності за внесення завідомо недостовірних відомостей про свої статки до е-декларацій.
Отже, йдеться про намагання, по-перше, фактично звести на пси чи не єдиний справжній успіх України в боротьбі з корупцією на «верхніх поверхах» влади; по-друге, дати законну можливість найодіознішим фігурантам е-декларацій ще більше поліпшити свій фінансовий стан за рахунок бюджету, тобто пересічних злиденних українців («Матеріальна чи моральна шкода, завдана фізичним або юридичним особам актами і діями, що визнані неконституційними, відшкодовується державою у встановленому законом порядку». Конституція України, ст. 152). І можете не сумніватися, що галасу про «моральну шкоду» та судових позовів у разі відповідного рішення КС більш ніж вистачатиме...
Одразу постає традиційне в таких випадках запитання: а судді хто?
Тут картина вельми цікава, оскільки треть чинного складу КС фігурує в кримінальному провадженні ГПУ за винесення завідомо неправосудних рішень. І взагалі, варто згадати, що саме Конституційний Суд став одним із головних учасників державного перевороту 1 жовтня 2010 року, скасувавши політичну реформу 2004 року (в межах якої сам спокійно діяв шість років і не вважав її порушенням Конституції) й надавши фактично необмежену владу Вікторові Януковичу. Зрозуміло, що одним із перших правових актів Революції Гідності стало відновлення конституційною більшістю Верховної Ради політичної реформи, а разом із тим — і вимога відправити суддів КС у відставку. У бутність депутатом Петро Порошенко голосував за цю вимогу, ставши Президентом, він про неї чомусь забув... І донині Конституційним Судом керує той самий Юрій Баулін, який завізував потрібне Банковій рішення, попри його абсолютну неконституційність, — адже право змінювати Основний закон належить Верховній Раді та всьому українському народові...
Незалежні експерти стверджують: немає підстав для скасування ані всіх заявлених нардепами положень Закону про е-декларування, ані тієї його частини, яка, схоже, найбільше турбує заявників до КС (щодо притягнення до відповідальності за вочевидь неправдиві відомості). Проте є інші підстави для неспокою, і передусім це кадровий склад Конституційного Суду, де вистачає ставлеників Януковича та просто безхребетних персонажів, готових ухвалити будь-яке потрібне владі рішення. Тому постає питання: з якого дива глава держави тримає в «підвішеному стані» значну частину членів КС разом із його головою? Чому не зроблено того, що мало бути зроблено ще понад два роки тому? І на які несподіванки можна очікувати 22 грудня, коли КС візьметься за Закон про е-декларування? Адже серед «постраждалих» від цього закону (нехай поки ще не внаслідок судових вироків, а внаслідок стрімкого падіння довіри суспільства) вистачає діячів із «Блоку Петра Порошенка» та високопоставлених урядовців і чиновників...